BARN OCH UTBILDNINGSNÄMNDEN
VERKSAMHETSBERÄTTELSE ÅR 2004

ÅRETS RESULTAT HELA NÄMNDEN

ANSVARSOMRÅDE

Nämndens ansvarsområde omfattar förskoleverksamhet, grundskola med fritidshem och förskoleklasser, gymnasieskola, särskola och fritidsgårdar. Inom förskola och grundskola bedrivs verksamheten i huvudsak som resultatenheter vilka finansieras med peng/check. Ansvarig för resultatenheten är rektor. Gymnasieskola, särskola och fritidsgårdar är anslagsfinansierade resultatenheter.

Inom anslagen förskola och skola finansieras även köpta specialplatser.
Delar av förskola och skola bedrivs även i fristående form.

     

Diagrammet visar fördelningen av kostnader mellan den egna verksamheten som utgör 84 procent och den verksamhet som drivs av annan huvudman som är 16 procent.

EKONOMISK UPPFÖLJNING

Sammanfattning av resultat
Barn- och utbildningsnämnden redovisar ett överskott på 14,2 miljoner. 
Förvaltningsgemensam verksamhet redovisar ett överskott på 3,1 miljoner, förskolan 3,3 miljoner, grundskolan 5 miljoner, särskolan 1,7 miljoner och gymnasiet och fritidsgårdarna totalt 1,1 miljoner. 

Förvaltningsgemensamt
Överskottet på 3,1 miljoner beror på ett antal vakanta tjänster samt en obudgeterad intäkt.

Förskolan
Överskottet på 3,3 miljoner beror i huvudsak på fler 15-timmarsbarn än budgeterat. 15-timmarsbarnen ger endast halv ersättning till förskolan. Högre föräldraintäkter bidrar till överskottet.

Grundskolan
Överskottet på 5 miljoner förklaras av högre intäkter än budgeterat och något lägre kostnader för färre elever. Intäkter som blivit högre än budget är t ex föräldraavgifter för skolbarnsomsorgen, statsbidraget för personalförstärkningar, momsåterbäring etc.

Gymnasieskolan
Redovisar ett överskott på 729 tusen. Överskottet förklaras av lägre kostnader för interkommunala ersättningar och något högre intäkter för elever från andra kommuner än budgeterat. 

Särskolan
Överskottet på 1,7 miljoner beror i huvudsak på ökade intäkter för fler elever från andra kommuner till det nya nationella programmet på gymnasiet. 

Fritidsgårdarna
Redovisar ett överskott på 454 tkr. Högre intäkter har medgivit högre kostnader under året. Trots detta redovisar verksamheten ett överskott vilket i sin helhet kan härledas till kvälls- och eftermiddagsaktiviteten på Bergfotens fritidsgård. 

(Not. Resultat på 14,2 miljoner ska justeras med 1,8 miljon pga. kommunals avtal 2003. Efter justering är överskottet totalt 12,4 miljoner. I överskottet ingår en återbetalning av skuld från år 2003 på 4,4 miljoner från resultatenheterna förskola/grundskola enligt direktiv från kommunstyrelsen i samband med bokslut 2003. Dessutom ingår en semesterskuldsförändring som ger en resultatförbättring med en miljon.)	                                        

Resultatenheternas resultat

Kommentar
I bokslut 2003 redovisade resultatenheterna förskola och grundskola ett sammanlagt underskott på netto 5 827 tusen. Enligt kommunstyrelsens direktiv skulle 3 789 tusen av detta underskott återställas under 2004 och resterande nettoskuld på 2 038 tusen under åren 2005/2006. Vid utgången av 2004 har samtliga enheter, utom en, fullgjort 2004 års återbetalning. Fem resultatenheter fick dela upp sin skuld på tre år. Två av dessa har lyckats återbetala hela sin skuld under 2004. 

Det återstår tre resultatenheter med resterande skuld, Sandlådan/Dalstugan, Nyboda/Gunghästen och Speldosan/Teddybjörnen. Två av dessa enheter står inför omfattande omorganisationer under 2005. 

Den ena är Sandlådan/Dalstugan. Förskolan Sandlådan kommer fr o m mars 2005 att övergå i enskild regi och förskolan Dalstugan blir en egen enhet (åtminstone t v). 
Den andra enheten är Nyboda/Gunghästen. Elevunderlaget till Nyboda skola kommer successivt att förändras fr o m höstterminen 2005. Resultatenheten omorganiseras och förskolan Gunghästen får en annan tillhörighet.

På Nyboda kommer endast verksamhet för årskurs 6-9 och årskurs 4-5 i musikklasserna att finnas. Övriga elever flyttar till Bergfotens skola, Nypkärrs skola och Stimmets skola. Vid dessa skolor finns ingen beredskap att ta över Nyboda skolas underskott vilket heller inte ingick i planeringsförutsättningarna. Intäkterna till den verksamhet som blir kvar på Nyboda skola minskar vilket omöjliggör att återbetala det underskott som uppstod när omfattningen av verksamheten var betydligt större.

Förskolorna Dalstugan/Sandlådan utgjorde t o m 28 februari i 2005 en ekonomisk enhet. Fr o m 1 mars 2005 i år övergår förskolan Sandlådan i enskild regi. Större delen av underskottet härrör sig från förskolan Sandlådan. Det är omöjligt för förskolan Dalstugan att ensam öka intäkterna i den omfattningen som krävs för att återbetala den skuld som uppstod när verksamheten var dubbelt så stor.

Enligt Kommunfullmäktiges beslut om resultatenheternas över- och underskott kan en omorganisation av en resultatenhet vara skäl för att skriva av ett underskott. Förvaltningen föreslår därför att nämnden enligt ovanstående beskrivning fattar beslut att avskriva skulden för Nyboda skola då verksamheten får en mindre omfattning, ingen verksamhet F-3, ingen skolbarnsomsorg, inga språkklasser samt att avskriva skulden för förskolan Dalstugan som blir en egen enhet fr o m 1 mars 2005.
  
De föreslagna avskrivningarna för resultatenheterna Sandlådan/Dalstugan och Nyboda/Gunghästen utgör totalt 2 095 tusen. Beloppet ryms inom förskolans respektive grundskolans anslag och påverkar inte nämndens nettoutfall för 2004.

Den tredje enheten med resterande skuld är Speldosan/Teddybjörnen. Den delbetalning som skulle göras under 2004 är klar. Återstår att betala under 2005, 199 tusen och 2006, 198 tusen. Speldosan/Teddybjörnen genomgår ingen organisationsförändring vilket gör att det finns skäl att återbetalningen fortsätter enligt tidigare planering. 

Personalens lojalitet har varit stor under året. Verksamhetschefer och ekonomer har tillsammans med resultatenhetscheferna arbetat i team för att åstadkomma ett bra resultat och återbetala underskotten från 2003. Alla verksamheter inom nämndens ansvarsområde har under året analyserats och följts noga. Vid behov har verksamhetscheferna föreslagit omstruktureringar eller omorganisationer för att öka effektiviteten. Mycket tid har lagts på att åstadkomma ett nära samarbete med personalavdelningen för att klara de övertalighetsfrågor som av naturliga skäl blir en följd av neddragna kostnader.

Av nedanstående diagram framgår hur kostnaderna har redovisats inom resultatenheterna förskola och grundskola.

MÅLUPPFYLLELSE OCH ÅTAGANDE - KVALITETSARBETE	
Mål och kvalitetsarbete 
Förvaltningens mål och kvalitetsarbete utgår från barn- och utbildningsplanen. Den nu gällande barn- och utbildningsplanen togs i juni 2003. 

I 2004 års kvalitetsredovisning redovisas måluppfyllelse av åtaganden i enlighet med inriktningsmålen, resultatmålen och kvalitetsgarantierna. Enheterna redovisar verksamhetsår, från och med 2004. 

Enheternas kvalitetsredovisning innehåller enhetens måluppfyllelse, resultatanalys och utvecklingsområden. Förvaltningens kvalitetsredovisning är en sammanställning av enheternas redovisningar, genomförda brukarundersökningar/föräldraenkäter, genomförda observationer i förskolan och skola, verksamhetsbesök av politiker, uppföljning av nationella prov och betyg, klagomålshantering, tillsyn av verksamhet som drivs i enskild regi samt genomförda utredningar och utvecklingsinsatser på förvaltningsnivå. 

Samtliga enheters chefer och biträdande chefer alternativt pedagoger har varit inbjudna till muntliga samtal om systematiskt kvalitetsarbete och kvalitetsredovisning. Vid fyra tillfällen i november och december 2004 träffades representanter från olika verksamhetsformer, förskola/grundskola/särskola/gymnasium/fritidsgård, för att få erfarenhetsutbyte och helhetssyn 1-19 år. Träffarna gav givande diskussioner om bland annat måluppfyllelse.

Kvalitetsgarantier
Kvalitetsgarantier och klagomålshantering infördes 2002. Rutiner och blankett för synpunkter, klagomål och förbättringsförslag antogs våren 2003. När enheterna lämnar in sin kvalitetsredovisning ska de även lämna in en sammanställning av klagomål och redovisa hur de åtgärdat klagomålet. Ett flertal enheter gör inte denna sammanställning med motiveringen att framförda klagomål/synpunkter åtgärdas direkt. Ett flertal enheter anser det svårt att få en rutin på hur klagomålshanteringen ska systematiseras. Dessutom anser man det svårt att särskilja vardagliga synpunkter och klagomål, och vad som ska dokumenteras.

Lärarhögskolans utvärdering i matematik år 3
Eleverna i skolår 3 och skolår 8 deltar sedan 2001 i matematiktest utarbetat av lärarhögskolan. Sex andra kommuner i länet gör samma test. I år 3 klarade 53 procent av eleverna samtliga delprov. Det är bättre än 2001 då 41 procent klarade samtliga deltest (år 2001 och 2004 används helt jämförbara prov). Eleverna i Tyresö ligger fortfarande något lågt i jämförelse med övriga kommuner. Samtidigt har den största förbättringen skett hos tyresöeleverna.

Nationella prov i årskurs 5
För Tyresö kommun totalt visar resultaten på Skolverkets nationella prov i årskurs 5 en förbättring över tid i alla tre ämnena, svenska, engelska och matematik. Andelen som inte nått godkänt i svenska är 5 procent år 2004 jämfört med 8 procent 2003, engelska är 4 procent år 2004 jämfört med 8 procent 2003 och matematik är 5 procent år 2004 jämfört med 9 procent 2003. 

Lärarhögskolans utvärdering i matematik år 8
Utvärderingen tyder på en negativ utveckling för Tyresö kommun.
Eleverna har lättast att nå minimigränsen för geometri och svårast att nå gränsen för aritmetik – rena sifferuppgifter. Detta gäller alla deltagande kommuner.
Av de deltagande kommunerna är det Tyresö kommun som har lägst andel elever som nått minimigränserna på alla tre delarna. Betygsgruppen arbetar med att utröna orsaker till detta.

Högskolan i Kalmars läsundersökning år 8
Resultatet visar att det i Tyresö kommun är 65 procent av eleverna som inte bedöms ha svårigheter med läsning. Jämfört med undersökningen 2003 noterar Tyresö en viss nedgång i resultat för elever med svenska som modersmål samt en kraftig nedgång för elever med annat modersmål. Eleverna i Tyresö presterar i genomsnitt något under eleverna i samtliga jämförelsekommuner. Frågan är bl a aktuell i betygsgruppen.

Meritvärde år 9
I Tyresö var det under läsåret 478 elever som avslutade årskurs 9 i kommunal skola. Det genomsnittliga meritvärdet för samtliga elever var 205,7 vilket är detsamma som rikssnittet för kommunala skolor. (I jämförelsen ingår inte Kunskapsskolan i Tyresö som tillhör Stockholms kommun - skolan har betydligt bättre resultat än övriga skolor i kommunen.) 

Andelen som ej nått målen i ett ämne är i Tyresö 8,6 procent vilket är i stort sett densamma som i övriga kommunala skolor i riket, 8,5 procent. 

Andelen elever i Tyresö som är behöriga – dvs godkända i kärnämnen i årskurs 9 - att söka till gymnasieskolans nationella program är 90,2 procent vilket är något högre än i riket, 89,4. Andelen elever som är behöriga i Tyresö har minskat sedan föregående läsår då andelen var 91,5 procent. 

Slutbetyg åk 3 - gymnasiet
Under de fem senaste åren har gymnasiet haft en uppåtgående trend för antalet elever som har minst 90 procent av kurserna godkända när de går ut åk 3: år 2000 59 procent, år 2001 67 procent, år 2002 71 procent, år 2003 81 procent och år 2004 85 procent. En insats från gymnasiet har varit att öka elevernas närvaro vilket kan vara en bidragande orsak till den uppåtgående trenden.

FRAMTIDEN

Under 2005 kommer en proposition med anledning av Skollagskommittens betänkande – Skollag för kvalitet och likvärdighet. Propositionen kommer att innehålla förslag till ny skollag. 

Förskolan är det första steget i det organiserade livslånga lärandet. En särskild proposition, ”Kvalitet i förskolan”, kom under 2004. De förändringar som föreslås kommer att finnas med i propositionen kring ny skollag. De viktiga förändringarna är att förskolan blir en egen skolform. Den skall ledas av en rektor och personalens kompetens skall särskilt beaktas. Därtill framhålls jämställdhetsarbetet och föräldrars rätt till utvecklingssamtal samt att varje förskola ska inrätta ett forum - s k inflytanderåd - där föräldrar, barn och personal samt andra berörda kan lämna förslag osv. Vidare kommer det att bli en skyldighet för kommunerna att göra kvalitetsredovisningar för förskolan och fritidshemmen. Dessa förändringar kommer naturligtvis att påverka Tyresö kommun och dess förskoleverksamhet. Det måste bli en medveten satsning på personalen inom förskolan. Tid för planering och dokumentation måste ses över och nämnden bör ta ställning till hur Tyresö kommun vill utveckla inflytandefrågorna.

Fritidshemsverksamheten/skolbarnsomsorgen behöver lyftas fram och särskilt beskrivas, dels i planeringsarbetet, dels i uppföljningsarbetet.

För grundskolan handlar det om att arbeta vidare med elevers lärande och likvärdiga bedömningskriterier. Kunskapsuppdraget är i fokus med all den komplexitet som ligger i ett modernt kunskapsbegrepp.

För gymnasiet är planeringsförutsättningarna oklara. Antalet elever i gymnasieålder fortsätter att öka med ca 100 elever per år. Elever väljer sin utbildning utifrån intresse. Detta gör att friskolor och andra kommunala gymnasieskolor rekryterar elever från Tyresö. Tyresö gymnasium har de senaste åren utökat sin kapacitet och tagit in allt fler elever i befintliga lokaler efter smärre ombyggnader och justeringar. Gränsen för hur många elever som ryms på skolan är snart nådd. Det spelutrymme som finns är de elever som kommer till Tyresö gymnasium från andra kommuner. Behov av ytterligare lokaler för gymnasiets del finns när det handlar om mer yrkesförberedande utbildningar. Under nästa läsår påbörjas ett lärlingsprogram i samarbete med företagarna i kommunen. Förvaltningen kommer att följa detta arbete med spänt intresse.

Särskolans verksamhet är alltid svår att planera. Varje barn har individuella behov och skolplacering måste förberedas noggrant.

Under 2005 går förvaltningen in i en ny organisation av elevhälsan. Syftet är utveckla ett arbetssätt så att så få barn/ungdomar som möjligt blir i behov av särskilt stöd och att allt arbete skall utgå från ifrån barnets-/ungdomens förmåga - ”från risk till frisk”- samt att insatser skall sättas in så tidigt som möjligt.

Fritidsgårdsverksamheten har en viktig roll i kommunens förebyggande verksamhet, inte minst när det gäller fältverksamheten. 

Ledarskapsutvecklingen är viktig. Det är genom våra ledare som resultat nås. De kommungemensamma satsningarna som görs på våra ledare är bra och måste följas av förvaltningssatsningar anpassade till varje förvaltnings verksamhetsansvar.

ÅRETS VERKSAMHET - GEMENSAMT 

Ledarskapsutveckling
Rektors betydelse för en framgångsrik skola/förskola med fokus på demokratiskt, tydligt och positivt ledarskap var huvudtema vid chefsdagar under våren. Föreläsningar har varvats med diskussioner om gemensamma frågeställningar för erfarenhetsutbyte och ”benchmarking”. 

Övergripande kompetensutveckling för pedagoger
Pedagoger i förskola och grundskola har erbjudits fortbildningsdagar om kvalitetssäkring i lärprocessen. Sammanlagt har ca 800 förskollärare, fritidspedagoger och grundskollärare deltagit i fortbildningen. 

Partnerskap
Tyresö kommun har samverksamavtal med Lärarhögskolan i Stockholm. För närvarande är ca 140 studenter knutna till vår kommun. De gör sin verksamhetsförlagda utbildning i förskolor, grundskolor och i gymnasieskolan. De allra flesta skolor och förskolor är positiva till att ta emot lärarstudenter. Förutom den verksamhetsförlagda utbildningen som görs ute på enheterna deltar studenterna i andra verksamhetsdagar som ska ge studenten inblick i barn- och utbildningsförvaltningens organisation, kunskap om kommunens övriga förvaltningar samt myndigheter och föreningar i kommunen.
Alla arbetslag i förskolor och skolor som tar emot studerande erbjuds utbildning för sitt uppdrag ”Pedagogisk grundsyn i arbetslag”. 

Under hösten tecknades ett kompletteringsavtal med Lärarhögskolan. Det ger kommunen större möjligheter att påverka studenternas utbildning under studietiden.

Observationer i förskola, grundskola och gymnasieskola
Tyresö samverkar med Ekerö, Järfälla, Nacka, Salem, Sollentuna, Upplands Väsby och Värmdö om skolobservationer.
Uppföljning och utvärdering ska ske utifrån ett medborgarperspektiv och

•	Ge kommunerna och skolorna underlag till förbättringar och utveckling
•	Ge tillfällen till jämförelser mellan kommuner och skolor
•	Genom samverkan stimulera till erfarenhetsutbyte och ett ökat lärande

Skolorna i Tyresö har ca 30 observatörer. I observatörsgrupperna deltar såväl skolledare som lärare. Samtliga observatörer får kontinuerlig utbildning för sitt uppdrag. Observatörerna observerar utvald enhet under en vecka och skriver därefter en rapport. Rapporten delges respektive kommuns nämnd och skola. 
Uppföljning av observerade förskolor och skolor skedde under 2004 i samband med nämndens verksamhetsbesök. 
Elevhälsoorganisationen
Skoledare inom förskolan och skolan har tillsammans med elevvårdspersonal under våren deltagit i arbetet med framtagandet av den nya organisationen av elevhälsan. De har också på chefsmöten och i andra forum under hösten förberett sig inför genomförandet av den nya organisationen.

Jämställdhet
Skolor och förskolor har fått ansöka om att få hjälp att utveckla sitt jämställdhetsarbete. Tre skolor och en förskola har fått extra resurser till sitt jämställdhetsprojekt. Redovisning av arbetet ska ske i nämnden under 2005.

Ekonomiska rutiner
Under året har rutiner och samarbetsformer mellan förvaltningen centralt och resultatenheterna omarbetats och förtydligats i syfte att möta verksamhetens frågor kring budget, uppföljning, pengsystem etc. En arbetsgrupp har tillsatts. Varje resultatansvarig chef har en kontaktekonom att vända sig till. Detta har varit ett önskemål från verksamheten. Ekonomerna har därutöver ansvar för olika arbetsområden inom förvaltningens ekonomiadministration. Under året har verksamheten erbjudits ett antal utbildningar för chefer och assistenter i redovisningssystemets funktioner, rapporter etc. 

I de nya rutinerna ingår att alla resultatenhetschefer varje månad får sitt resultat redovisat på en excelfil inkl grafer. Uppgiften för resultatenhetschefen är att kommentera sitt resultat och återsända filen. Har resultatet visat på större avvikelser mellan intäkter och kostnader har resultatansvarig kallats till möte för analys och krav på åtgärder. Vid dessa möten har verksamhetschefen deltagit. Månadsresultatet har redovisats i nämnden.

ÅRETS VERKSAMHET – PER ANSLAGSNIVÅ

Förvaltningsgemensamt

Belopp tkr	Budget 04	Utfall 04	Resultat	
	 	 	 	
Kostnader	19 206	16 463	2 744	
Intäkter 	0	332	332	
Netto 	19 206	16 130	3 076	

Ekonomiskt resultat
Överskottet inom förvaltningsgemensam verksamhet beror till största delen på ett antal vakanta tjänster. Två chefstjänster har varit vakanta under året. Sjukfrånvaro och föräldraledigheter bidrar också till att personalkostnaderna är lägre än budget. Den lägre personalbemanningen har bidragit till att kraven på övrig personal ökat. 

Administrativa rutiner
Under året har förvaltningen fortsatt att justera betalningsrutinerna i syfte att få en enklare och tydligare redovisning av utbetalda ersättningar

Den interna kontrollen för 2004 har genomförts enligt plan. Granskningen har skett genom stickprov på bl a leverantörsfakturor, periodiseringar, internfakturor och projekt.

Förskoleverksamhet

Belopp tkr	Budget 04	Utfall 04	Resultat	
	 	 	 	
Kostnader	203 237	200 253	2 985	
Intäkter 	23 332	23 638	306	
Netto 	179 905	176 615	3 290	

Ekonomiskt resultat
Överskottet beror huvudsakligen på att förvaltningen budgeterat för dyrare barn än utfallet. Barn till arbetslösa och föräldralediga, s k 15-timmarsbarn, har varit betydligt fler (40 stycken) än vad som budgeterats. Eftersom 15-timmarsbarnen endast genererar halv ersättning till verksamheten så finns pengar kvar centralt. 

I utfallet ingår en återbetalning av underskott från 2003 med drygt 1,2 miljoner. 

Fler barn i förskolan 
Under året har 2 475 barn haft plats i förskoleverksamhet i kommunal eller enskild regi samt i familjedaghem. Barnantalet har ökat med ca 57 barn i förhållande till utfall 2003. I förhållande till budget är barnen något färre, minus åtta. Andelen barn som sökt förskoleplats i annan kommun och resursförskolor har ökat från föregående år med nio barn. Andelen barn i kommunala familjedaghem har minskat något och ökat hos enskilda. I enskilda förskolor har barnantalet ökat med 41 barn. 

Antal barn enligt befolkningsprognosen i åldersgruppen 1-5 år som har ansökt om förskoleverksamhet ligger kvar på samma nivå som 2003, 86,9 procent. Från 2001 i samband med nya reformer i förskolan fram till 2003 är ökningen relativt kraftigt stigande med 6,9 procent. Möjligen har utnyttjandegraden nu stabiliserat sig på en nivå kring 87 procent. 15-timmarsbarnen utgör ca 10 procent av antalet barn i förskoleverksamheten.

Ansökan om plats 
Den personal som administrerar ansökningar/avgifter och platser besvarade under 2004 över 10 000 tusen telefonsamtal från föräldrar. Frågorna handlar om platsutbud, regler, vistelsetider, avgifter etc. Det tidigare kravet på uppvisande av arbetsgivarintyg eller studieintyg som underlag till ansökan har tagits bort. Istället kommer stickprovskontroller att göras.

Alla barn som ansökt om plats under året har kunnat erbjudas sådan inom ca tre månader. Däremot är det inte alltid så att föräldrarna fått sitt förstahandsalternativ. Två gånger om året finns dock möjlighet att byta förskola för de familjer som önskar.

Tillsammans med IT-avdelningen har ett utvecklingsprojekt startat med målsättningen att införa elektronisk ansökan om förskoleplats i syfte att förbättra servicen mot medborgarna och förenkla administrationen.

Dispenser – utökad tid
Allt fler föräldralediga eller arbetslösa föräldrar har vänt sig till nämndens individutskott för att ansöka om utökad vistelsetid för barnen. Under året fick utskottet ta emot 120 ansökningar. Enligt lag har barnen rätt att vistas på förskolan 15 timmar i veckan.

Föräldraenkät
Under året har en föräldraenkät genomförts. Antalet föräldrar som känner sig trygga när de lämnar barnet på förskolan har ökat från 93,8 till 97,2 procent sedan 2002 då enkäten senast genomfördes. Denna fråga har av föräldrarna viktats som nummer 1.
Medelvärdet av samtliga frågor har ökat från 2,33 till 2,43. Bra = 3. Ganska bra = 2.

Sammantaget visar enkäten att verksamheten i förskolan håller en hög kvalitet vilket ger nöjda brukare.

Ny förskola
I början av april startade en helt ny förskola i Tyresö Strand. Förskolan Stjärnan tar nu emot ca 80 barn och drivs i enskild regi. I och med att Stjärnan tillkommit har efterfrågan på platser i stort tillgodosetts inom området östra Tyresö.

Lokaler
Under året har en fristående avdelning tillhörande enheten Ringens förskola avvecklats eftersom behovet av platser minskat i Nybodaberg. En avdelning på Bergfotens förskola har under året handikappanpassats för att kunna ta emot fem rörelsehindrade barn. Köket på Speldosans förskola har renoverats och ett antal skyddstak för barnvagnar har byggts. Lokaler har rustats upp liksom lekgårdar.

Planeringen av en ny förskola och skola ute på Tyresö Brevik har pågått under året. Likaså har under hösten planerats för en tillbyggnad av förskolan Trollebo i Trollbäcken. En ny paviljong beräknas stå klar till våren 2005 vilket gör att ytterligare 20 barn kan erbjudas plats. Förskolan Trollebo drivs som ett föräldrakooperativ.

Utvecklingsarbete
Under året har en gemensam fortbildning genomförts för all förskolepersonal genom föreläsningar rörande den pedagogiska miljön samt matematiken i förskolan. Den sistnämnda föreläsningen var en upptakt till ett utvecklingsarbete kring matematikförståelsen hos små barn.

Arbetet med att ta fram ”Förskolelusten”, ett dokument om förskolornas arbete kring språkutveckling, skriv och läsförståelse, har under året avslutats och arbetet med att implementera dokumentet har sedan dess pågått.

Två kurser i föräldrautbildningen Cope har genomförts under våren en under hösten. Kurserna har skett i projektform och i samarbete med brottsförebyggande rådet och socialförvaltningen. Kurserna har i utvärderingen visat sig vara mycket omtyckta av de deltagande föräldrar som slutfört utbildningen.

Förskolepersonal från två förskolor deltar i ett längre fortbildningsprojekt i förvaltningens regi som kallas PUG vilket står för ”pedagogisk utveckling i grupp”. 

Ledare för förskolan har vid två tillfällen träffat chefen för Reggio Emiliainstitutet Harold Göthsson för reflektion kring ledarrollen i förskolan.

Enligt planeringen kommer förskolornas 22 kokerskor att under 2005 att få samma utbildning som husmödrarna i grundskolan fick 2004. Tre kokerskor från tre enskilda förskolor har också anmält intresse. Utbildningen är relativt omfattande och omfattar många ämnen, t ex livsmedelshygien, livsmedels- och matlagningskunskap, ekonomi, näringslära, dietkunskap, arbetsmiljö, ergonomi.

Grundskolan 

Belopp tkr	Budget 04	Utfall 04	Resultat	
	 	 	 	
Kostnader	445 586	445 367	220	
Intäkter 	35 957	40 729	4 770	
Netto 	409 629	404 639	4 990	

Ekonomiskt resultat
Överskottet förklaras av högre intäkter än budgeterat och något lägre kostnader för färre elever. Intäktsöverskottet består bl a av ökade föräldraintäkter en miljon, statsbidrag för personalförstärkningar 0,4 miljoner, momsåterbäring 0,7 miljoner och till enheterna driftbidrag från AMS, försäljning av lunchhäften, handledning till lärarkandidater samt övriga ersättningar. 

I resultatet ingår kostnader på drygt 1,5 miljon för branden i Krusboda skola liksom 
enheternas återbetalning av underskott från 2003 med drygt 2,5 miljon.

Under året har 5 286 elever i genomsnitt gått i Tyresös grundskolor vilket är marginellt färre än budget 2004 men något fler än utfall 2003. Dessutom har 552 elever sökt sig till friskolor och kommunala skolor i annan kommun vilket är något fler än utfall 2003 men 38 elever färre än budget 2004. I resursskolor, statliga, kommunala och friskolor, finns 36 elever vilket är tre fler än budget. I Tyresös grundskolor minskar elevantalet i F-5 skolor och ökar i årskurs 6-9. Eleverna i årskurs 6-9 är dyrare än F-5-eleverna.

Under 2004 har registrerats betydligt färre barn i fritidsverksamhet än 2003. Detta kan ha att göra med nya rutiner för avstämning av antal barn. Tidigare lästes barnantalet av två gånger per år. Nu görs avstämningen en gång i månaden. Av antalet grundskolebarn upp till årskurs 3 är 85,8 procent inskrivna i fritidsverksamheten. I Tyresö erbjuds skolbarnsomsorg till föräldrar som förvärvsarbetar eller studerar. Förvaltningen ser en stark önskan bland föräldrarna att eleverna skall få ha kvar sin fritidshemsplats framför allt vid föräldraledighet. Ett stort antal dispensansökningar ca 240 stycken inkom under 2004. Ut av dessa beviljades 94,2 procent.

Valfrihet
Föräldrar och elever väljer till förskoleklass och skolår 6. Valfriheten gör att skolorna konkurrerar via kvalitet och innehåll för att rekrytera elever. Tre skolor har inrättat särskilda profilklasser, idrotts- och musikklasser vid Nyboda skola, Ma/NOklass vid Dalskolan och under 2004 teaterklass vid Kumla skola. Profilering och konkurrens med friskolor i närkommuner/i kommunen har varit utvecklande för kvaliteten på kommunens egna skolor.

Verksamhetsförändringar
Elevunderlaget i åldersgruppen 6 – 12 år har de senaste åren sjunkit i Centrumområdet. I oktober fattades därför beslut om en verksamhetsförändring vid Nyboda skola. All verksamhet i förskoleklass – skolår 5 ska på sikt flyttas till närliggande skolor med undantag av musikklasserna som kommer att finnas kvar i skolår 4 – 9. Från och med höstterminen 2005 finns ingen verksamhet för förskoleklass – skolår 3 i Nyboda skola. Nuvarande språkklasser flyttas till Njupkärrs skola och mottagningsklassen för de yngre eleverna flyttas till Bergfotens skola.

Under hösten har föräldrar och elever fått välja ny skola. Ytterst få fick inte sitt första handsval tillgodosett.

Beslut om att dela två enheter, Forellen/Stimmet och Krusboda Dalskolan, fattades av barn- och utbildningsnämnden i juni. Från och med 1 januari 2005 är Stimmets skola och Dalskolan egna resultatenheter. Rektorstillsättningarna skedde under hösten. 

Utbildning av husmödrar i skolköken
Under året har 18 husmödrar i skolköken genomgått utbildning omfattande 51 timmar. Utbildning har getts i: Livsmedelshygien, livsmedels- och matlagningskunskap, arbetsledning, ekonomi, grundläggande datakurs, näringslära, dietkunskap, arbetsmiljö och ergonomi samt en fristående kurs i livsmedelsverkets riktlinjer för skolluncher. Beställningssytemet har setts över och förbättrats, vilket gett effektivare resursanvändning, trots ökat elevantal och fler läsårsdagar. Kursen har varit mycket uppskattad. 
Fritidsklubbar
Olika aktiviteter för ungdomar mellan 10-12 år finns på de tre fritidsklubbarna Strand/Tyresö, Nyboda och Trollbäcken. Fritidsklubbsverksamheten på Kringlan i Trollbäcken och Nyboda skola leds av personal från fritidsgårdarna. Till dessa verksamheter har ca 210 barn anmält sitt intresse. Ett 90-tal barn besöker verksamheten måndag-fredag. Under lov erbjuder verksamheten heldagsomsorg.

Lokaler
Under året har skolköket i Krusboka skola byggt om, skolgårdar har rustats på Dalskolan, Bergfoten och Njupkärrs skolor. En ny cafeteria har byggts i Kumla skola.

Planeringen av en ny förskola och skola på Tyresö Brevik har pågått under året.

Utvecklingsarbete
Gjorda utvecklingsinsatser följer fastställda inriktningsmål i Tyresö kommuns skolplan: En skola med kunskap, en skola med delaktighet, en skola med jämställdhet, en skola med trygghet och en skola med olika profiler. 

En resultatbok med elevernas resultat tas fram varje år. ”Betygsgruppen” analyserar och följer elevernas resultat och utveckling under skoltiden. Genom resultatboken får gruppen ett underlag för kommande kompetenssatsningar och innehåll på ämnesdagar. Under året har samtliga pedagoger från förskoleklass – skolår 9 deltagit i kompetensutveckling/ämnesdagar om kunskapssyn, måluppfyllelse, betyg och bedömningar. Resurser för ovanstående insatser tas från det stimulansbidrag kommunen tilldelats av Myndigheten för skolutveckling.

Gemensamma kravnivåer i matematik för kommunens skolor har utarbetats. Inför skolstarten bjöds alla lärare i F-5 skolorna in till en gemensam studiedag med fokus på matematik, en inspirationsdag för att uppmuntra till arbetet med kravnivåerna och för att ge insikt i matematikens stora betydelse. Under hösten påbörjades förankringsarbetet av kravnivåerna.

Arbetet med språk-, läs- och skrivutveckling forsätter. Uppföljning av hur enheterna arbetar med de kravnivåer som är fastställda i svenska har gjorts och resultaten har diskuterats på skolledarträffar, allt i syfte att leda utvecklingsarbetet framåt. Dokument utvecklas och tillsammans med ämnesansvariga vid enheterna kommer vissa delar att revideras.

Syftet med dokumenten i matematik och svenska är att höja kunskapsnivån och likvärdigheten bland kommunens skolor. Gemensamma kravnivåer i engelska efterfrågas.

Ett arbete med att ta fram mål och riktlinjer för svenska som andra språk har påbörjats.

Nio skolor deltar i timplaneprojektet (en skola utan timplan) och deltar i nätverk med sex kommuner i utvecklingsarbetet. Projektet har underlättat för skolorna att arbeta målorienterat.

I samtliga 6 – 9 skolor har elever fått utbildning i elevrådsarbete. Vid utbildningstillfällena har även skolornas personal deltagit. 

Skolorna arbetar gemensamt med att utarbeta ett handlingsprogram för att motverka rasism och främlingsfientlighet. 

Förebyggande insatser mot tobak, alkohol, narkotika och brott/våld genomförs inom skola och fritidsgårdsverksamhet. Kommunens drogsamordnare har besökt samtliga 6 – 9 skolor. Några skolor har tillsammans med samordnaren arbetat med metodutveckling av förebyggande arbete. Arbetet fokuseras på bättre elevhälsa. I detta arbete har även kommunens hälsoplanerare deltagit.

Några skolor deltar, i samarbete med idrottsförningar i kommunen, i ett särskilt hälsoprojekt. 

Rutiner för säkerhetsarbete, allronder checklistor etc har tagits fram.  

Många skolor profilerar sig genom olika pedagogiska inriktningar. Som exempel kan nämnas miljöinriktning, idrott/hälsoinriktning, flexibel start till förskoleklass, temainriktat arbetssätt mm. 

Gymnasieskolan

Belopp tkr	Budget 04	Utfall 04	Resultat	
	 	 	 	
Kostnader	144 585	144 101	484	
Intäkter 	26 057	26 302	245	
Netto 	118 528	117 799	729	

Ekonomiskt resultat
Gymnasiet redovisar ett överskott på 729 tusen. I huvudsak består detta av att kostnaden för interkommunal ersättning är lägre än budget. Gymnasiet har inte utnyttjat sin ingående balans från 2003 på 1 049 vilket innebär att gymnasiet utöver budget 2005 har ett reservutrymme på 1 723 tusen.

Antalet elever i gymnasieålder i Tyresö fortsätter att öka. I förhållande till utfall 2003 har elevantalet ökat på Tyresö gymnasium med 61 elever inkl elever från annan kommun. Förutom det beräknade elevantalet i budget 2004 så har ytterligare ett antal elever rymts inom ram. Trenden att tyresöelever i större utsträckning går på friskolor än på andra kommunala gymnasier fortsätter. Elever i friskolor har ökat från 2003 till 2004 med 60 elever och i andra kommunala skolor med 24 elever.

Lokalbrist
Trots ett rekordstort antal elever i avgångsklasserna har i princip samtliga behöriga elever från grundskolan kunnat beredas plats på något nationellt program på någon gymnasieskola. Tyresö gymnasium närmar sig nu sin kapacitetsgräns och på programmen El, Bygg och Fordon finns ingen möjlighet att ytterligare öka elevantalet i nuvarande lokaler. De enda program, där det nu märks ett sviktande elevunderlag är, Media och Estetisk/musik. Lokalbristen märks också på personalsidan, där arbetsrum saknas. Ett nära samarbete med fastighetsavdelningen har under året lett till en mängd mindre ombyggnader som varit värdefulla för elever och personal. 

Elevernas resultat
Gymnasiet har en fortsatt förbättring av slutbetyget i årskurs 3,85 procent av eleverna på Tyresö gymnasium uppnådde minst godkänt i minst 90 procent av kurserna. Det är dock fortfarande för många studieavbrott, vilket leder till att många elever tillbringar mer än 3 år på gymnasiet.

Samarbete - Internationellt
Ett givande samarbete har startats med kommunens olika verksamheter angående elevernas APU (arbetsplatsförlagda undervisning). Kommunens politiker har inlett en serie klassbesök, där politiker diskuterar demokrati och rasism med eleverna. I samverkan med C3L har fem ”vuxenelever” deltagit i elprogrammets utbildning. Tyresö gymnasium har haft fortsatt utbyte med gymnasier i Frankrike, Tyskland och Italien samt startat ett nytt utbyte med Lettland.

Utmärkelser
Teknikprogrammet utsågs till bästa teknikprogram av länets företagarförening, Tyresö gymnasium utsågs till bästa UF-skola (UF=unga företagare) i Sverige av UF-organisationen och handbollslinjen kvalificerade sig till VM för gymnasieskolor 2005. 

Utvecklingsarbete
På gymnasiet har ett nytt arbetssätt börjat användas inom elevhälsan, vilket har inkluderat en satsning av idrottslärarna på elevernas fysiska status och en fortsatt utveckling av mentorsrollen. På programsidan har ett antal utvecklingsarbeten startats

•	Medieprogrammet mot inriktning design  
•	Byggprogrammet mot inriktning måleri 
•	Individuella programmet mot inriktning lärling  
•	Samhällsprogrammet mot inriktning idrott. På samhällsprogrammet har gymnasiet dessutom tagit in elever i åk 1 för första gången på det nya handbollsprogrammet.

Fritidsgårdar 

Belopp tkr	Budget 04	Utfall 04	Resultat	
	 	 	 	
Kostnader	6 956	7 355	-399	
Intäkter 	1 570	2 423	853	
Netto 	5 386	4 932	454	

Ekonomiskt resultat
Fritidsgårdarna redovisar ett överskott på 454 tkr. Högre intäkter har medgivit högre kostnader under året. Trots detta redovisar verksamheten ett överskott vilket i sin helhet kan härledas till kvälls- och eftermiddagsverksamheten på Bergfotens fritidsgård som bedriver verksamhet för handikappade ungdomar och vuxna. Fritidsgårdarna har en utgående balans på totalt 503 tusen.

Verksamhet 
Efter tidigare års neddragningar av fritidsgårdsverksamheten så utgörs kärnan idag av fritidsgårdarna Bergfoten och Nyboda samt träffpunkterna Strand, Trollbäcken (Kringlan) och Krusboda.  Öppethållandet på träffpunkt Strand har minskats, dessutom har det varit nödvändigt att stänga Nyboda på lördagar under tiden april till oktober.

Verksamheterna leds idag av två fritidsgårdschefer, varav en är chef för Bergfoten och en för resterande verksamhet. Personalen arbetar idag i huvudsak heltid. Kombinationstjänster finns idag endast på två skolor. Fältverksamheten bedrivs från april till oktober. Två fritidsledare jobbar på fältet fredagar och lördagar mellan 20.00 – 01.00.

Nyboda fritidsgård
Fritidsgården har haft 13 344 besök och verksamheten har varit öppen vid 175 tillfällen mellan måndag-onsdag 18,30-21,30, fredag och lördag 18,30-23,30. Snittantalet besök är 76 per tillfälle.

Träffpunkterna – Strand, Trollbäcken och Krusboda
Träffpunktverksamheten har något mer begränsad verksamhet än fritidsgårdarna.

Verksamheten har haft 5 602 besök under året och varit öppen vid 159 tillfällen vilket är ca 35 besök per tillfälle.

Utav antalet besökare utgörs ca 70 procent ungdomar som återkommer till verksamheten vid flera tillfällen.

Nätverksträffar
För att fortsätta utveckla verksamheten ingår Tyresö i två utvecklingsprojekt i samarbete med andra kommer. Det ena är det s k Nackanätverk som omfattar seminarier för fritidsledare, politiker och tjänstemän. Deltagande kommuner är Mjölby, Haninge, Gotland, Nacka, Jönköping och Tyresö. Det andra är Kunskapscentret – Ett center för utveckling av metoder i den öppna verksamheten på fritidsgårdar. Intressenter är Solna, Nacka, Tyresö, Nynäshamn, Sollentuna, Upplands Väsby, Lidingö, Farsta, Spånga-Tensta samt Skarpnäcks Folkhögskola.

Internationellt
Fritidsgårdarna har deltagit i internationellt arbete under året och planerar att fortsätta under 2005 genom att en grupp ungdomar besöker Tjeckien. Under hösten 2005 planeras ett ungdomsutbyte i Tyresö med minst fyra andra länder. Medel för detta kommer att sökas hos Ungdomsstyrelsen.

Samverkan
Under året har det förekommit många kontakter med andra verksamheter:

Ungdomsgruppen 
Under våren var det stor oro bland många flickor och därför har mycket energi lagts ned på att arbeta tillsammans med föräldrar och sociala myndigheter. Intentionen har varit att stärka kontakten mellan ungdomar och deras föräldrar.

Nyboda skola
Samverkan har skett med skolan i grupper, om arbetet med t ex etik-moral, sex o samlevnad, droger.
Team Smart 
Gemensamma filmvisningar har genomförts och särskilda ”tjejkvällar”.
Föräldranätverk
Ett antal föräldrar har träffats tillsammans för att diskutera gemensamma problem.
Kvinnojouren 
Deltar i ”tjejkvällar” och självförsvarsutbildning.
Studiefrämjandet 
Musikverksamhet och konserter har genomförts i samråd.
Drogsamordnaren 
Gemensamma informationsmöten och planering av aktiviteter

Särskola

Särskoleverksamhet	Budget 04	Utfall 04	Resultat	
Belopp i tkr	 	 	 	
Kostnader	26 617	26 023	594	
Intäkter 	4 475	5 603	1 128	
Netto 	22 142	20 420	1 722	

Ekonomiskt resultat
Överskottet inom särskolan beror på ökade intäkter för fler elever på det nationella programmet på gymnasiet än förväntat. Dels har det varit elever som sökt sig till Tyresö, dels har fler tyresöelever valt att komma hem. I den obligatoriska särskolan har tre elever valt skola utanför kommunen vilket bidragit till att kostnaderna ökat.

I den obligatoriska särskolan finns f n tre elever som är s k omvänt integrerade, d v s eleverna är mottagna i särskolan men går kvar i grundskoleklass. De flesta elever som går i den obligatoriska särskolan finns på Stimmets skola eller i Forellskolan. Det finns dock elever som vi i dag inte har kompetens att klara av inom kommunen. Det gäller elever med mycket grava funktionshinder och elever med svår autism. För dessa barn är det nödvändigt att köpa platser utanför kommunen.

Inför hösten startade det nationella specialutformade programmet på Tyresö gymnasium. Programmet har två inriktningar – Hantverk och Service och Omvårdnad och Service. Av erfarenhet från andra kommuner brukar det ta tid att starta nya program, att få dem kända och etablerade. Så var inte fallet i Tyresö. Det planerades för sex elever, men till första terminen var det hela 15 sökande varav tre kom från andra kommuner. Lokalerna har delvis byggts om för att klara de nya verksamheterna.

Under 2004 prövades ett system med skolpeng. Det visade sig ganska snart att en skolpeng fullt ut inte var möjligt att genomföra. Ett skäl var att elevunderlaget var för litet och att kostnaden per elev var svårt att bedöma. Under 2005 prövas istället en modifierad form mellan anslag och peng. Det ska vara möjligt att omfördela medel mellan verksamheterna inom särskolans ram så att resurserna utnyttjas på bästa sätt.

Särvux har utvecklats och fler elever vill ta del av undervisningen. För att kunna utveckla verksamheten behöver vissa ombyggnader göras av lokalerna, dessutom är en utökning av personalen (en tjänst från 50 procent till 100 procent)) nödvändig. Under året har Särvux genomfört utbildningar i datakunskap inom särvuxprojektets ram. Projektet fortsätter under våren 2005 och då med estetisk verksamhet/drama.