BARN- OCH UTBILDNINGSNÄMNDEN

BOKSLUT FÖR
STRATEGI- OCH BUDGETPLAN
Verksamhetsberättelse
  2007

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Innehållsförteckning			2

Årets resultat			3

Ansvarsområde			3

Ekonomisk uppföljning			4

Årets verksamhet – gemensamt		5

Årets verksamhet – per anslag		7

Måluppfyllelse och åtagande – kvalitetsarbete	18

Framtiden				22

Mål 2008 				25

ÅRETS RESULTAT HELA NÄMNDEN

Driftredovisning, år 2005-2007				
(belopp i mkr och löpande priser)				

 	2005	2006	2007	
Nettobudget	778,4	815,0	714,8	
Kostnader	878,0	930,9	783,5	
Intäkter	94,1	108,4	60,8	
Årets resultat	-5,5	-7,5	-7,9	
Därav resultatenheterna: Förskola, grundskola 	 	 	 	
fritidsgårdar och särskola	-2,6	-10,4	-11,4	
				
I 2005 och 2006 års resultat ingår gymnasiet				

ANSVARSOMRÅDE
Nämndens ansvarsområde omfattar förskoleverksamhet, grundskola med fritidshem och förskoleklasser, särskola och fritidsgårdar. Inom förskola och grundskola bedrivs verksamheten i huvudsak som resultatenheter vilka finansieras med peng/check. Ansvarig för resultatenheten är rektor. Särskola och fritidsgårdar är anslagsfinansierade resultatenheter. 

Inom anslagen förskola, grundskola och särskola finansieras även köpta specialplatser.
Delar av förskole- och skolverksamheten bedrivs i fristående form.

EKONOMISK UPPFÖLJNING

Sammanfattning av resultat
Nämndens verksamheter redovisar ett totalt nettounderskott med 7,9 miljoner eller en procent. 

•	Förvaltningsgemensamt + 4 miljoner
•	Förskolan - 4,7 
•	Grundskolan – 7 miljoner
•	Särskolan - 0,4 miljoner
•	Fritidsgårdarna + 0,05 miljoner

Nettoöverskottet inom förvaltningsgemensamt beror i huvudsak på lägre personalkostnader för vakanta tjänster samt ett antal budgetposter som inte utnyttjats fullt ut.

Förskolans underskott beror dels på fler barn i verksamheten än vad som budgeterats dels på att resultatenheterna utnyttjat sina positiva ingående balanser för att täcka tillfälliga personalkostnader utöver budget, samt för att återinvestera i diverse löpande inventarier.

Grundskolans underskott beror till viss del på att budgeten för barn med särskilda behov har överskridits. En annan orsak är för höga personalkostnader i förhållande till vad årets elevunderlag gett skolorna i intäkter. Elevunderlaget i de kommunala skolorna har minskat med drygt 100 elever från 2006 till 2007. De skolor som i år har redovisat underskott kommer att anpassa sina organisationer. Eftersom budgetåret bryter mitt i skolåret ger insatta åtgärder effekt först nästa år. Resultatenheterna har också utnyttjat en positiv ingående balans vilket sammantaget täcker en del av underskott.

Särskolans har ett mindre nettounderskott på 0,4 miljoner. Fler platser har köpts utanför kommunen vilket medfört ökade kostnader. Detta kompenseras dock av motsvarande ökade intäkter för mottagande av elever från andra kommuner, framför allt i gymnasiesärskolan.

Fritidsgårdarna lämnar ett mindre överskott.

ÅRETS VERKSAMHET GEMENSAMT

Skolportalen
Genom införande av Skolportalen kan våra medborgare erbjudas en helt annan service än tidigare enligt principen för den så kallade 24-timmarskommunen, samtidigt uppnås en mer effektiv administration. Projektet med att införa ett nytt IT-system för skolan och förskolan slutfördes i november 2007 och har nu övergått i en förvaltningsorganisation. 

Via Skolportalen får kommunmedborgarna tillgång till kommunens utbud av förskolor skolor och möjlighet att via webben på egen hand söka plats till förskola och grundskola. För de personer som inte har tillgång till dator i hemmet erbjuds support från kommunen på olika sätt. Val av förskola sker i Skolportalen sedan september 2006, och Val av skola sedan januari 2007. Inför skolvalet läsåret 2007/2008 var svarsfrekvensen via webben hög. 

Hösten 2007 infördes de delar av Skolportalen som berör det direkta grundskolarbetet med betyg, schemaläggning, från- och närvarorapportering och individuella utvecklingsplaner (IUP) fullt ut i Tyresös kommunala grundskolor.

Våga Visa 
Tyresö ingår i ett samarbete kring utvärdering av skola och förskola tillsammans med sex andra kommuner (Ekerö, Nacka, Salem, Sollentuna, Upplands Väsby och Värmdö).

Våga Visa innehåller fyra delområden:
-	Självvärdering
-	Observationer
-	Kundundersökning
-	Tester och prov
Våga visa ska:
-	ske utifrån ett medborgarperspektiv
-	stimulera till erfarenhetsutbyte och lärande
-	ge kommuner och skolor underlag till förbättringar och utveckling
-	ge underlag för analyser och jämförelser mellan kommuner och skolor
-	utgör en viktig del i kvalitetsuppföljningen
-	bidra till ökad måluppfyllelse

Partnerskap – VerksamhetsFörlagd Utbildning (VFU)
Tyresö kommun och Lärarhögskolan i Stockholm har ett samverkansavtal. För närvarande är 140 studenter knutna till kommunen. Förutom att studenterna gör sin verksamhetsförlagda utbildning i förskolor och skolor pågår även andra utbildningsinsatser som ger inblick i förvaltningsorganisation och uppdrag. Lärarhögskolan i Stockholm erbjuder sina partnerområden fortbildning till yrkesverksamma och blivande lärare i aktuella frågeställningar från det utbildningsvetenskapliga området. Viss fortbildning sker till exempel via öppna föreläsningar på kvällstid.

Tyresö ingår också i en skolutvecklingsgrupp vid Södertörns högskola tillsammans med tolv andra kommuner. Idag är endast ett fåtal av Södertörns lärarstudenter placerade i Tyresö. 

Samarbete med socialförvaltningen
Socialtjänstens Individ och familjeomsorg i Tyresö anordnade en halvdags utbildning för samtliga rektorer (förskolor och skolor) och elevvårdsteam, såväl kommunala som enskilda, om ”barns behov i centrum” (BBIC).

BBIC är ett system för handläggning och dokumentation i utredning, planering och uppföljning inom socialtjänsten. Samverkan i förebyggande syfte sker främst via Familjecenter avseende de yngsta barnen och via de mobila teamen för barn i de yngre skolåren.

Genusprojekt
En projektanställd genuspedagog leder ett projekt för Tyresös samtliga förskolor och skolor inklusive gymnasiet. I projektet ingår föreläsningar, nätverksbyggande samt framtagande av handlingsplaner för verksamheternas jämställdhetsarbete. Genusprojektet pågår till och med vårterminen 2008.

COPE – föräldrautbildning
Vårens utbildningsomgång fick ställas in på grund av brist på kursledare. Nya kursledare utbildades under våren och nu finns totalt fem som kan alternera och ersätta varandra. Under hösten genomfördes en utbildningsomgång med 35 deltagare.

Arbetsmiljö som ger arbetsro i förskola och skola
Röstkurser har erbjudits personal inom alla verksamheter av talpedagogen. Projektet ”Huller om Buller” har under ledning av tal- och specialpedagoger använts bland barn och elever för att öka medvetenheten hos såväl vuxna som barn att sänka ljudnivån.

Överlämningsrutiner förskola - grundskola
Under året har en arbetsgrupp tagit fram rutiner för övergång mellan förskola och skola.
Överskolningsarbetet syftar till att barn och föräldrar vid höstterminens start ska känna sig trygga i den nya skolmiljön. Modellen för överskolning har erbjudits samtliga förskolor och förskoleklassverksamheter i kommunen, även enskilda förskolor/friskolor.  

IT-strategi för förskola och skola
Hösten 2007 deltidsanställdes en utvecklingspedagog med IT som pedagogiskt verktyg. Projektet beräknas pågå under 18 månader. I uppdraget ingår att utveckla en IT-strategi för grundskola och förskola. 

ÅRETS VERKSAMHET – PER ANSLAGSNIVÅ

Förvaltningsgemensamt

Förvaltningsgemensamt	Budget 07	Utfall 07	Resultat	
Belopp i tkr	 	 	 	
Kostnader	19 863	15 830	4 033	
Intäkter 	30	29	1	
Netto 	19 833	15 801	4 032	

Ekonomiskt resultat
Överskottet beror på att flera tjänster varit vakanta under året. Som exempel kan nämnas utredare, ekonom, administratör och förvaltningschef. När så många tjänster är vakanta under ett budgetår utnyttjas inte heller andra budgetposter som planerats. Som exempel kan nämnas budgeten för fortbildnings- och kompetensåtgärder, administration etcetera.

Intern kontroll
Förvaltningen har genomfört den årliga interna kontrollen. I år, liksom tidigare år, granskades fakturahanteringen. I årets kontroll ingick även kontanthantering och inom förskolan kontroll av barnens närvarotider i förhållande till kontrakterad tid. Resultatet redovisades för nämnden i november. Åtgärder kommer att vidtas där brister upptäcktes.

Interna nyckeltal – resultatmål 2007
Ett internt material har tagits fram i samband med bokslut i syfte att göra jämförelser mellan resultatenheterna. Materialet är sammansatt så att ekonomi, kvantitet och kvalitet kan jämföras i form av nyckeltal mellan enheterna. 

Förskoleverksamhet

Förskoleverksamhet	Budget 07	Utfall 07	Resultat	
Belopp i tkr	 	 	 	
Kostnader	251 694	255 445	-3 751	
Intäkter 	30 625	29 672	-953	
Netto 	221 069	225 772	-4 703	

Ekonomiskt resultat
Underskott i förskolan beror dels på fler barn i verksamheten än vad som budgeterats, dels på att resultatenheterna utnyttjat sina positiva ingående balanser för att täcka kostnader för tillfälliga personalkostnader samt för att göra vissa återinvesteringar i verksamheten.

Efterfrågan på platser ökade 2007 i förhållande till 2006 med 4 procent. Under våren då efterfrågan var som störst och det saknades platser, öppnades en tillfällig förskola i centrum för 25 barn. Även en mindre förskola i Trollbäcken öppnades tillfälligt för att ta emot 12-15 barn under våren. Dessutom startade en utegrupp för 10-12 barn i Strand. 
Fler föräldrar valde att stanna hemma utnyttjade Tyresös modell ”dagbarnvårdare åt eget barn” än budgeterat. Alla dessa extraordinära åtgärder medförde ökade kostnader som inte var budgeterade.

Från och med september övergick tre stora förskolor i Trollbäcken till enskild regi. Detta var inte var känt när årsbudgeten gjordes. Den enskilda förskolan själv tar in sina föräldraavgifter, till skillnad från den kommunala, och en lägre barnomsorgspeng betalas ut. Detta påverkar utfallet på kostnads- och intäktssidan i förhållande till budget. Även hyreskostnaderna, som nu regleras på annat sätt, påverkar utfallet på samma sätt. Nettot berörs marginellt. 

De överskott som resultatenheterna förskola/grundskola tog med sig från 2006 på 5,2 miljoner har använts i sin helhet under 2007 och mer därtill. Överskottet har nu vänts till ett underskott på 6,9 miljoner. 

Fler barn i förskolan 
Under året har 2 804 barn haft plats i förskoleverksamheten i kommunal eller enskild regi samt i familjedaghem. Det är 103 barn fler än 2006. Barnantalet har ökat under året i förhållande till budget med totalt 28 barn. Det har varit fler barn i förskolan och något färre hos dagbarnvårdare, men fler som valt den så kallade Tyresös modell ”dagbarnvårdare till eget barn”. Under sommaren hade ett 50-tal föräldrar valt denna omsorgsform. Siffran sjönk något till hösten när föräldrarna istället tackade ja till en förskoleplats. I snitt under året valde 35 föräldrar att utnyttja ”dagbarnvårdare till eget barn” vilket var mer än dubbelt så många som budgeterats. Ökningen av barn i förskolan har i sin helhet skett i den enskilda verksamheten.

Antal barn, enligt befolkningsprognosen i åldersgruppen 1-5 år, som i år haft plats i förskoleverksamheten har ökat från 89,5 procent 2006 till 91 procent 2007.

Platsgarantin 
Prognosen över platssituationen våren 2007 visade brist på ett 80-tal platser. För att klara platsgarantin, plats inom 3 månader, ordnades ett antal tillfälliga lösningar. Förskolorna Båten/Diamanten utökades med enhet. Efter en rekordsnabb rekognosering av tillgängliga lokaler, inköp av utrustning och rekrytering av personal kunde den nya förskolan starta i januari 2007. Förskolan fick namnet Jollen och tog under våren emot ett 30-tal barn. Jollens lokaler var belägna i nära anslutning till Montessoriförskolan Perseus varför samma lekgård kunde utnyttjas. Trots den provisoriska lösningen blev förskolan mycket uppskattad av föräldrarna. Jollens lokaler var kontrakterade året ut, men när inget behov fanns efter sommaren avvecklades verksamheten och barnen erbjöds plats i ordinarie förskolor. Förvaltningen fick dock betala hyra året ut.

Vid årsskiftet 2006/2007 gjordes också en överenskommelse med fastighetsavdelning att iordningställa Jojjons förskola i Trollbäcken - som stängdes sommaren 2006 på grund av arbetsmiljöskäl - så att den kunde öppnas tillfälligt. Jojjons förskola som tidigare var integrerad med Trollsländan kopplades åter till samma förskolechef. Under våren hade 12-15 barn sin placering på Jojjon. Efter sommaren stängdes Jojjon och i augusti flyttade de barn över till Trollsländan som önskade ha kvar sin plats i området.

Under våren planerades också för en utegrupp vid torpet Kobo i Strand för 10-12 barn. Utegruppen fick namnet Tärnan. Utegruppen kom igång något senare än planerat men har nu blivit en permanent verksamhet. Trots att Tärnan geografiskt ligger i Strand tillhör den Ringens förskola i Granängsringen. Föräldrarna lämnar barnen på morgonen vid Ringen. Personal åker sedan med barnen till torpet och vistas ute i naturen. På eftermiddagen åker de tillbaka till Ringen där föräldrarna hämtar barnen. 

Under sommaren valde också ett 50-tal föräldrar att stanna hemma mot ersättning; ”dagbarnvårdare till eget barn”. Ovanstående insatser sammantaget gjorde att platsgarantin kunde hållas. Alla barn som önskade plats under våren kunde erbjudas någon form av omsorg utan att behöva vänta mer än tre månader.

Nya förskolor i enskild regi
I augusti invigdes den nya förskolan på Brevik i närvaro av politiker, personal, föräldrar och barn. Invigningstal hölls. Färgglada ballonger steg till skyn och alla barn bjöds på glass. Förskolan drivs i enskild regi av Pysslingen AB. Förskolan var efterlängtad av många barnfamiljer ute på Brevikshalvön. Ett hundratal barn köade till förskolan. Under året har ett 80 barn varit inskrivna. Trots att den nya förskolan är på plats finns behov av ytterligare platser i östra Tyresö.

Under året färdigställdes den nya förskolan Kattforen i Skälsätra med plats för 90 barn. Förskolan drivs i enskild regi av Inspira förskolor AB. Förskolan har fått sitt namn efter bostadskvarteret där förskolan är belägen. Förskolan var inflyttningsklar till årsskiftet men redan under senhösten skrevs barn in. Verksamheten startar i januari 2008.

Efterfrågan på fler platser i Trollbäcken har varit stor en längre tid. Rekryteringen av barn till Kattfoten har initialt gått trögt på grund av svårigheten att ta sig till förskolan utan bil. Från busshållplatsen är det långt att gå. Många barn har redan en plats på en annan förskola och föräldrarna vill inte byta förskola när barnet väl är inskolat och trivs. 

Ett enskilt familjedaghem i Öringe har av nämnden beviljats att utöka sin verksamhet till att ta emot 15 barn. Ägaren av familjehemmet har anställt sin make i sin enskilda firma. Två personer i familjdaghemmet tar nu hand om de 15 barnen.

Övergång från kommunal till enskild regi
I september övergick tre stora kommunala förskolor i Trollbäcken (Paletten, Stenkulan och Trollsländan) med sammanlagt 270 barn till enskild regi. Förskolorna övertogs av förskolechefen. Vid övergången valde all personal, utom några få, att följa med till den nya arbetsgivaren M3P förskolor AB. 

Nedläggning av förskola
Den enskilda förskolan Rödkinda i Granängsringen med 15-16 barn upphörde med sin verksamhet till sommaren. Enligt föreståndaren har det varit svårt att ekonomiskt klara säsongsvariationerna höst och vår. I takt med att nya förskolor i Trollbäcken och Strand växer fram minskar efterfrågan på platser i de centrala kommundelarna, vilket märks särskilt på hösten. Fler barn kan nu erbjudas plats i närheten av hemmet. 

Antalet barn per pedagog
Antalet barn per pedagog är oförändrad. Vid SCB:s mätning i oktober 2006 var siffran 5,5 barn per pedagog i den kommunala verksamheten vilket den också var 2005. I den enskilda verksamheten är motsvarande siffra 2006, 5,1 barn per pedagog och 2005, 5,4 barn per pedagog, vilket är en liten förbättring.

Andel förskollärare
Vid SCB:s mätning i oktober 2006 var andelen pedagogisk högskoleutbildad personal 43 procent i kommunal verksamt att jämföras med 2005 då siffran var 40 procent.
 I oh med detta är målet i den kommunala förskolan uppfyllt.

I den enskilda verksamheten är siffran 22 procent vid mätningen 2006 och den var 30 procent 2005, vilket är en klar minskning med 8 procent mellan 2005 och 2006.

SCB: nyckeltal för 2007 kommer att redovisas under våren 2008. 

Sjukfrånvaron
Samtliga yrkesgrupper, förutom barnskötare och dagbarnvårdare inom förskolan har lägre sjukfrånvaro än kommunens mål 8 procent. Sjukfrånvaron för förskollärare har minskat från 9,6 procent 2006 till 6,2 procent 2007. Barnskötare har minskat sedan 2006 från 11,1 procent till 9,7 procent. 

Pedagogforum för förskola och förskoleklass
Under våren avslutades projektet ”Kvalitetsarbete i förskolan”, ett samarbete med Myndigheten för skolutveckling och Mälardalens högskola. I Tyresö fortgår det pedagogiska utvecklingsarbetet i ”Pedagogforum”. Under hösten har antalet deltagande fördubblats. Ett 70-tal pedagoger mötes nu i ”Pedagogforum” för erfarenhetsutbyte och fördjupningsarbete. Under hösten har en grupp deltagare genomgått en utbildning i pedagogisk dokumentation, motsvarande tre heldagar. Rektorer med ansvar även för förskola får från och med i år handledning med inriktning mot förskolefrågor. 

Grundskolan 

Grundskoleverksamhet	Budget 07	Utfall 07	Resultat	
Belopp i tkr	 	 	 	
Kostnader	462 449	471 866	-9 417	
Intäkter 	21 657	24 089	2 432	
Netto 	440 792	447 778	-6 986	

Ekonomiskt resultat
Elevantalet i grundskolan har minskat de senaste åren och kommer att fortsätta att minska några år framöver vilken är en orsak till årets underskott. Elevens val är också en osäkerhetsfaktor som skolorna måsta väga in när de planerar sin organisation vilket kan vara svårt har det visat sig. Färre elever ger skolorna minskade intäkter. En skola i de centrala kommundelarna har varit särskilt utsatt. Vid höstterminens start hade skolan cirka 50 elever färre än planerat. Skolans omställningsprocess beräknas pågå flera år. I huvudsak handlar det om för höga personalkostnader i förhållande till de intäkter som elevunderlaget genererar till skolan.

Efterfrågan på platser ser olika ut i kommundelarna. Elevminskningen slår hårdast mot skolor i de centrala delarna. I Strand och Trollbäcken är platsbehovet stort, men varierar mellan skolorna. Det går inte uteslutande att härleda underskotten till skolor med färre elever. Även skolor med full elevbeläggning har redovisat underskott. Barn- och utbildningsnämnden har under 2006 och 2007 godkänt tre avbetalningsplaner för tre resultatenheter. De överskott som resultatenheterna förskola/grundskola tog med sig från 2006 på 5,2 miljoner har använts i sin helhet under 2007 och mer därtill. Överskottet har nu vänts till ett underskott på 6,9 miljoner. 

Budgeten för barn med särskilda behov har överskridits med drygt två miljoner. Fler elever kräver specialplatser utanför kommunen vilket bidrar till ökade kostnader. Detta är en bidragande orsak till grundskolans underskott.

Elever i årskurs 1-9 folkbokförda i Tyresö kommun är 74 färre än 2006. I Tyresös kommunala grundskolor har elevantalet minskat med 108 i förhållande till 2006. Till friskolor och kommunala skolor har 28 fler elever sökt än 2006. 

Till Tyresös kommunala grundskolor har även elevantalet från andra kommuner minskat med 8.

Invigning av en ny skola
I augusti invigdes den nya skolan på Brevik under närvaro av politiker, personal, föräldrar och barn. Invigningstal hölls. Färgglada ballonger steg till skyn och alla barn bjöds på glass. Skolan drivs i enskild regi av Pysslingen AB och är en enparallellig F-5 skola. Till skolåret 2007/2008 har skolan en reducerad verksamhet med en förskoleklass på 24 barn, en årskurs 1 med 15 elever och en årskurs 2 med 23 elever. Elevantalet fylls på underifrån åren framöver från förskolan som i dag har ett 80-tal barn inskrivna i åldern 1-5 år. Förskolan och skolan är integrerad i samma byggnad.

Ämnesdagar
De så kallande ämnesdagarna, som är pedagogiska forum för ämneslärare, har i år fokuserat på likvärdig bedömning utifrån det pågående utvecklingsarbetet med individuella utvecklingplaner (IUP).

Tyresö skoldatatek
Som ytterligare ett hjälpmedel i undervisningen av barn med särskilda behov har ett skoldatatek inrättats i Nyboda skola. Datateket är en kommunövergripande verksamhet som finansieras ur budgeten för särskilt stöd. En specialpedagog med inriktning mot särskolan, är anställd för att sköta verksamheten. Datateket ska i första hand koncentrera sig på korttidsutlåning av hjälpmedel, kursverksamhet för lärare samt elevkonsultationer. 

Lärarlyftet
Inom regeringens satsning det så kallade Lärarlyftet med start 2007 har hittills endast några få lärare anmält sitt intresse. Under 2007 har fokus legat på att informera lärare om Lärarlyftet och möjligheten till delfinansierad vidareutbildning. Under kommande verksamhetsår är förhoppningen att Tyresös lärare utnyttjar hela den tilldelade kvoten. Ansökan görs i samråd med rektor på den skola där läraren är anställd.

NTA skolutvecklingsprogram
NTA är ett skolutvecklingsprogram som ska stimulera lärares och elevers intresse för biologi, fysik, kemi och teknik. Samarbetspartner är Vetenskapsakademin och målgruppen elever från förskoleklass till årskurs 5 inklusive särskolan. Under 2007 har fyra intresserade pilotskolor påbörjat ett program. De medverkande lärarna ska fungera som inspiratörer i verksamheten och skapa intresse för naturvetenskapliga ämnen. En lärare har utsetts till samordnare på 20 procent av sin ordinarie tjänst från våren 2008. I uppgifterna ingår att ordna med kompetensutveckling för intresserade lärare och ansvara för inköp av material. 

Svenska som andra språk
Förvaltningen genomförde under 2007 en översyn av mottagandet och undervisningen av nyanlända elever med annat modersmål än svenska, samt organisationen för svenska som andraspråk. Utredningen resulterade i att Tyresö från 2008 startar ett nytt sätt att organisera utbildningen för andraspråkselever. Organisationsmodellen heter direktintegration och utgår från ett inkluderande förhållningssätt där alla lärare, oavsett ämne, stöttar eleverna så att de kan utveckla både språk- och ämneskunskaper parallellt.  

Matematiksatsning 
I syfte att förbättra elevernas resultat i matematik har det under våren i samarbete med Lärarhögskolan i Stockholm pågått en 5-poängsutbildning i matematikdidaktik. Målgruppen har varit lärare 25 lärare som undervisar från förskoleklass till år 5.   
Efter examinationen bestämde deltagarna att fortsätta det påbörjade erfarenhetsutbytet i nätverksform.

Skolbarnsomsorg
Hanvikens och Sofiebergs enheter ingår i samarbete med Myndigheten för skolutveckling i ett projekt kring kvalitetsarbete på fritidhem. Samtliga skolenheters fritidshem ingår i något nätverksforum för fritidshemspersonal. Satsningarna har bland annat lett fram till att en gemensam fortbildningsdag är inplanerad under våren 2008.

Sjukfrånvaron
Samtliga yrkesgrupper inom grundskolan har lägre sjukfrånvaro än kommunens mål 8 procent.

Fritidsgårdar 

Fritidsgårdverksamhet	Budget 07	Utfall 07	Resultat	
Belopp i tkr	 	 	 	
Kostnader	8 423	8 367	56	
Intäkter 	2 566	2 563	-3	
Netto 	5 857	5 804	53	

Ekonomiskt resultat
Fritidsgårdarna redovisar ett litet mindre överskott. 

Öppen verksamhet
Det finns tre fritidsgårdar i kommunen, Nyboda, Kringlan och Bergfotens fritidsgård samt träffpunktena; Strand och Krusboda. 

Fritidsgårdsverksamheten har också ansvar för fritidsklubbar som är en öppen verksamhet för barn i årskurs 4-6. Verksamheten finns på Nyboda skola och Kringlans fritidsgård. Verksamheten är öppen alla skoldagar under terminen och vid lov. Fritidsklubbarna finansieras under anslaget för grundskolan.

Arbeten i samverkan med andra verksamheter
Fritidsgårdspersonalen deltar i två olika nätverk med syften att höja kvalitén i den öppna frivilliga verksamheten: 
•	Nacka nätverket där kvalitetsutveckling är huvudmålet.
•	Kunskapscentrum där huvudmålet är att utveckla metoder i den öppna verksamheten.

Delaktighet och inflytande
Tyresö fritidsgårdsverksamhet håller på att arbeta fram ett dokument hur de arbetar med delaktighet och inflytande. Målet är att personalen på detta sätt ska hitta förbättringsområden.

Friskus projekt
Ett försök att göra "föreningslivet" mer tillgängligt för funktionshindrade ungdomar inom kommunen samt att inventera antalet fungerande aktiviteter som erbjuds från föreningshåll.

Särskola inklusive särvux

Särskoleverksamhet	Budget 07	Utfall 07	Resultat	
Belopp i tkr	 	 	 	
Kostnader	30 764	32 029	-1 265	
Intäkter 	3 511	4 424	913	
Netto 	27 253	27 605	-352	

Ekonomiskt resultat
Särskolans har ett mindre nettounderskott på 0,4 miljoner. Fler platser har köpts utanför kommunen vilket medfört ökade kostnader. Detta kompenseras dock av motsvarande ökade intäkter för mottagande av elever från andra kommuner, framför allt i gymnasiesärskolan. 

Obligatoriska särskolan
Elev- och lärarassistenter har genomgått en omfattande fortbildning i autismpedagogik under året; 11 personer har utbildats under sammanlagt 21 heldagar.
Även andra fortbildningar har prioriterats, till exempel 
•	Arbetslagsutbildning 
•	Dataprogramsutbildning i kommunikation (WIDGIT), 
•	Utbildning i internet tillsammans med Nacka
•	Skolutvecklingsprogram (NTA), vidareutveckling av lärares och elevers intresse för biologi, fysik, kemi och teknik.

Efterfrågan på kostnadskrävande skolplaceringar utanför kommunen är fortfarande hög. För att vända trenden att fler och fler elever söker sig utanför kommunen påbörjades på Stimmets skola för två år sedan ett kvalitetshöjande arbete. Syftet var att med ökad kompetens på hemmaplan kunna erbjuda eleverna ett alternativ till en plats utanför kommunen. Satsningen har också gett resultat och fler elever har under året kunnat tas hem till kommunen vilket bidrar till att sända kostnaderna.

Samverkan med grundskolan har fortsatt att utvecklats. Flertalet elever inom särskolan deltar även i grundskoleverksamheten. Många aktiviteter pågår inom särskolan, oftast tillsammans med grundskolan.

Några axplock:
•	Cirkusföreställning med Cirkus cirkör. Tre föreställningar inför publik med föräldrar och personal. En av årets föreställningar filmades av lokal-TV.
•	Höstfåglar – en utställning av elevarbeten
•	Ungdomsspel – ett OS i de Handikappades riskförbunds regi
•	Dansdag – alla elever uppträder ute på skolgården (en dag i maj) med sina egna danser tillsammans med grundskolans elever (mycket populärt)
•	Kanotpaddling – en dag på Albysjön
•	Må bra dag – en dag med friskvård och hälsa
•	Vårkul – en dag med olika lekaktiviteter

Särskolans, speciellt träningsskolan, svårigheter med åldersanpassad verksamhets- och lokalstruktur kvarstår.

Frivilliga särskolan
Antalet elever inom SPU (Specialutforade program) och Särvux har fortsatt att öka under 2007. 

I dag finns ett antal individuella program inom den frivilla särskolan, och verksamheten sker i nära samverkan med gymnasieskolan. Detta har medfört att några elever som tidigare gått i annan kommun valt att återvända hem och fullfölja sin utbildning i Tyresö gymnasiesärskola. Gymnasiet tar även emot fler elever från andra kommuner

Tre elevassistenter har utbildats i autismpedagogik under sammanlagt sex heldagar.

.
MÅLUPPFYLLELSE OCH ÅTAGANDE - KVALITETSARBETE	
Mål och kvalitetsarbete - Gemensamt
Förvaltningens mål och kvalitetsarbete utgår från barn- och utbildningsplanen. Den nu gällande barn- och utbildningsplanen antogs i juni 2003. 

I 2007 års kvalitetsredovisning redovisas måluppfyllelse av åtaganden i enlighet med inriktningsmålen, resultatmålen och kvalitetsgarantierna. Dessutom redovisas vad enheten gjort för att öka frisknärvaron hos personalen. Enheterna redovisar per verksamhetsår sedan 2004. 

Enheternas kvalitetsredovisning innehåller enhetens måluppfyllelse, resultatanalys och utvecklingsområden. Förvaltningens kvalitetsredovisning är en sammanställning av enheternas redovisningar, genomförda brukarundersökningar/föräldraenkäter, genomförda observationer i förskolan och skola, verksamhetsbesök av politiker, uppföljning av nationella prov och betyg, klagomålshantering, tillsyn av verksamhet som drivs i enskild regi samt resultat av genomförda utredningar och utvecklingsinsatser på förvaltningsnivå. Kvalitetsredovisningen följer indelningen i Skolverkets allmänna råd för kvalitetsredovisning: Förutsättningar, arbetet i verksamheten samt resultat och måluppfyllelse. Under 2008 kommer formen för enheternas och kommunens kvalitetsredovisning att utredas, och nya mallar tas fram.

Här nedan redovisas ett urval av de mål som förvaltningen arbetat med i enlighet med budget- och strategiplan 2007, såväl kommungemensamma som förvaltningens mål.

Kommungemensamt mål: Ökad tillgänglighet för funktionshindrade 
Barn- och utbildningsförvaltningens åtagande: Anpassning av skol- och förskolelokaler
Anpassning av kommunens lokaler för handikappade pågår enligt beslutad femårsplan. För 2007 budgeterades för 0,9 miljoner. Åtgärder motsvarande detta belopp har använts för handikappsanpassning i samråd med fastighet.
Uppnått resultat: Målet är helt uppfyllt 
Kommungemensamt mål: Ökad fysisk aktivitet
Barn- och utbildningsförvaltningens åtagande: Andelen elever med godkända betyg i ämnet idrott och hälsa ska öka.

Enligt Skolverkets officiella statistik var det 11,2 procent av eleverna i skolår 9 som inte nådda godkänt betyg i idrott och hälsa våren 2007. Resultatet är en försämring jämfört med föregående år, 2006 var andelen 8,2 procent och 2005 var andelen 9,4 procent.
Uppnått resultat: Målet är inte uppfyllt

Barn- och utbildningsförvaltningens åtagande: Kampanjer om trafiksäkerhet ska göras på Strandskolan och Tyresö skola våren 2007 i samverkan med Vägverket.

Projektet ”Säkra skolvägar” är ett samarbete med Vägverket. Inom ramarna för projektet har en inventering gjorts av kommunens skolor i syfte att upptäcka säkerhetsbriser. Resultatet av inventeringen ska sammanställas i en rapport som redovisar läget samt ger åtgärdsförslag gällande trafiksäkerhet, framkomlighet och tillgänglighet.

För att öka trafiksäkerheten kring skolorna behövs i vissa fall fysiska åtgärder i miljön men även att uppmuntra till alternativa resmöjligheter som både gynnar barnens hälsa och förbättrar trafikmiljön kring skolorna. Tyresö kommun är även med i det länsövergripande projektet ”Säker och lekvänlig skolväg”. Syftet med projektet är att öka andelen barn som cyklar eller går till skolan, och minska biltrafiken i skolans omedelbara närhet.
Uppnått resultat: Målet är på väg att uppfyllas

Kommungemensamt mål: Ökad folkhälsa
Barn- och utbildningsförvaltningens åtagande i samverkan med folkhälsoplaneraren: Uppföljning av serverade tillbehör till skolluncher

Undersökningen är genomförd men inte sammanställd (på grund av sjukdom) varför något resultat inte kan redovisas. En ny uppföljning av tillbehör kommer att genomföras våren 2008 samt en undersökning av tallrikssvinnet.
Uppnått resultat: Målet är inte uppfyllt

Barn- och utbildningsförvaltningens åtagande i samverkan med folkhälsoplaneraren: Statistik av förekomst av övervikt och fetma hos elever i årskurs 4 läsåret 2005/2006 redovisas.

Barn- och utbildningsförvaltningen har rapporterat samtliga uppgifter som efterfrågats till folkhälsoplaneraren som har ansvar för redovisningen. 
Uppnått resultat: Målet är helt uppfyllt 

Barn- och utbildningsförvaltningens mål: Skapa en arbetsmiljö som ger arbetsro i förskola/skola genom att sänka ljudnivån inom samtliga verksamheter
Många enheter, framför allt inom förskolan, har formulerat handlingsplaner för att sänka ljudnivån och minska bullerproblem i verksamheten. Personal har utbildats, ljuddämpande åtgärder har genomförts (exempelvis i form av dukar, gardiner och möbeltassar), verksamhet har anpassats (till exempel genom gruppindelning) och i vissa fall har större åtgärder genomförts i lokalerna, som då akustikplattor satts upp. 

Uppnått resultat: Målet är uppfyllt till stor del

Barn- och utbildningsförvaltningens mål: Öka valfriheten genom att starta minst en friskola/enskild förskola under 2007.
Höstterminen 2007 öppnade en ny friskola, Brevik skola, i Pysslingens regi. Tre förskolor i Trollbäcken övergick i september 2007 från kommunal till enskild regi. En ny förskola har byggts i Skälsätra, Kattfotens förskola, och öppnar i januari 2008. Förskolan drivs av Inspira AB.

Uppnått resultat: Målet är helt uppfyllt.

Barn- och utbildningsförvaltningens mål: Förbättra tillgängligheten genom att ”öppna upp” skolan för elever och föräldrar via webbaserad information och kommunikation, den s.k. Skolportalen. Val av förskola och skola skall ske genom webbaserad lösning.

Val av förskola sker i Skolportalen sedan september 2006, val av skola sedan januari 2007. Hösten 2007 introducerades Skolportalen fullt ut i grundskolan med närvarohantering, betyg, utvecklingssamtal och individuella utvecklingplaner i digital form.
Uppnått resultat: Målet är helt uppfyllt.

Förskolan
Barn- och utbildningsförvaltningens mål: Förbättra kvaliteten i förskolan genom att öka andelen högskoleutbildade pedagoger från 40 procent.
Andelen högskoleutbildad personal i de kommunala förskolorna var enligt SCB-statistiken 43 procent 2006.
Uppnått resultat: Målet är helt uppfyllt.

Grundskolan
Barn- och utbildningsförvaltningens mål: Förbättra resultat i grundskolan genom att vi, i förhållande till 2005 års resultat, ska förbättra våra resultat i matematik.
Kunskaper i matematik testas via nationella prov i skolår 5 och 9 samt genom medverkan i Utvärdering i matematik inom Våga Visa-samarbetet i skolår 3 och 8. 

De nationella ämnesproven i skolår 5 redovisas i år på ett delvis annat sätt än tidigare, då kommunen anpassat sin redovisning efter Skolverkets urvalsinsamling. Årets resultat visar att mellan 93 procent av eleverna bedöms ha nått kursplanens uppnåendemål i matematik enligt lärarens helhetsbedömning av elevens kunskaper. Denna siffra har inte redovisats tidigare. Andelen elever som nått kravnivån på samtliga delprov är 82 procent, i Skolverkets nationella urvalsinsamling är motsvarande siffra 72 procent. Tidigare år har resultaten i matematik legat lägre än i svenska och engelska, men i år är resultaten likvärdiga i de tre ämnena.

Utvärdering i matematik genomförs i treårscykler, vilket innebär att 2007 års resultat är jämförbara med 2004. I år 3 klarade 52 procent av eleverna minimigränsen på samtliga delprov, en procent klarade inte någon minimigräns. Resultatet är något lägre än vid jämförbart test läsåret 2004 och lågt i jämförelse med övriga kommuner.

I år 8 klarade 75 procent av eleverna minimigränsen på samtliga delprov, 2 procent klarade inte någon minimigräns. Resultatet är en förbättring jämfört med förra omgången läsåret 2004 och Tyresö hävdar sig bra i jämförelse med de andra deltagande kommunernas resultat.

Enligt slutbetyg i skolår 9 var det 5,4 procent av eleverna som inte nådde målen för godkänt i matematik, vilket är en i stort sett oförändrad andel jämfört med föregående läsår. År 2005 var andelen 5,9 procent. 

Ämnesproven i matematik från våren 2007 är ännu inte redovisade i officiell statistik.
Uppnått resultat: Målet är delvis uppfyllt.

Kvalitetsgarantier
Kvalitetsgarantier och klagomålshantering infördes 2002. Rutiner och blankett för synpunkter, klagomål och förbättringsförslag antogs våren 2003. När enheterna lämnar in sin kvalitetsredovisning ska de även lämna in en sammanställning av klagomål och redovisa hur de åtgärdat klagomålet.  Kvalitetsgarantier och klagomålsrutiner kommer att utredas och revideras under 2008.

Kvalitetspris
Kommunen instiftade 2006 ett kvalitetspris. Barn- och utbildningsförvaltningens enheter var väl representerade, liksom enskilda enheter inom barn- och utbildningsområdet. År 2007 fick Montessoriskolan Vintergatan (enskild regi) ett hedersomnämnande.

FRAMTIDEN 

Ekonomiska förutsättningar
De pågående förändringarna i samhället, som ökad internationalisering, kulturell mångfald, arbetslivets förändring och informationsteknologins utveckling påverkar arbetet i skolan. Den stora utmaningen är att stödja eleverna att utveckla den sammansatta kompetens som behövs i dagens och morgondagens samhälle.
Eftersom kommunen har valt att satsa på skolan och fritiden 2008 har vi hopp och möjligheter att komma ännu närmare målen i styrdokumenten.

Ersättningar 2008

Skolpengen 
•	8,1 procent för år F-5
•	4,3 procent för år 6-9
Elevhälsopengen
•	2 procent
Skolbarnomsorgspengen 
•	3 procent
Bop i förskoleverksamheten 
•	4,0 procent 
Dop i förskoleverksamheten
•	6,2 procent

Regeringens satsning i det så kallade Lärarlyftet innebär att Tyresö kommun kan erbjuda 10-12 lärare delfinansierad kompetensutveckling under 2008. Skolor som har studielediga lärare kompenseras fullt ut för vikariekostnader genom att nämnden fått ytterligare en miljon i grundskolans anslag särskilt riktat till detta. 

Organisation
Inom förvaltningen pågår för närvarande en omfattande organisationsförändring som bygger på grundtanken att ett föränderligt samhälle kräver en flexibel och lärande organisation. Analyser av resultat och utfall ligger i den nya organisationen till grund för kontinuerlig utveckling och förbättring. Ett ständigt lärande, samverkan, tydliga mål, ansvar och inflytande ska genomsyra tankesätt och grupperingar.

Allt arbete i våra verksamheter ska byggas via arbetslag och utgå från en helhetssyn på barns/ungdomars utveckling och kunskapstillväxt. Arbetslagen ska utformas med utgångspunkt från lokala förutsättningar. Vi har en god grund att bygga vidare på, i form av såväl välutbildad och professionell personal som engagerade barn/unga och föräldrar.

Verksamheten präglas av målstyrning och långt gående delegation. Organisationen ska bygga på kundens behov och beslut ska fattas så nära verksamheten som möjligt.
Allmänt sett är syftet med förändringen att den ska öppna för flexibla, mindre hierarkiska och mer jämlika kommunikationsvägar mellan i första hand förvaltningsnivån och de professionella skolnivåerna. Det vidare syftet med organisationsförändringen är att organisationen ska underlätta för professionella, elever och föräldrar att utöva ett reellt inflytande över det dagliga skolarbetet. Detta ska i sin tur bidra till en kvalitetshöjning i det operativa skolarbetet i form av mätbara elevprestationer. Till detta kan läggas att skolans roll behöver stärkas inom kommunens gemensamma och förvaltningsövergripande arbete med strategiska och taktiska frågor.

För att möta ett samhälle i förändring måste personalens fortbildning bli en allt viktigare del i verksamheten. Fortbildningen ska vara en motor som ger alla som arbetar i verksamheten möjlighet att, tillsammans med föräldrarna, arbeta för att barn/ungdomar får växa i sitt lärande och - icke att förglömma - göra det med glädje.

Barn i behov av särskilt stöd
Gruppen barn/ungdomar i behov av särskilt stöd ökar i hela verksamheten. Oavsett orsaken till detta innebär det att kommunen måste bli bättre på att hitta dessa barn/ungdomars plats i verksamheten. Vi måste också aktivt arbeta med andra verksamheter än kommunen för att hitta lämpliga åtgärder. 

Särskolans verksamhet är alltid svår att planera. Varje barn har individuella behov och en skolplacering måste förberedas noggrant. De pedagogiska metoderna inom särskolan har utvecklats och genomgått en stark förändring. Detta kommer att medföra ett stort behov av fortbildning av särskolans personal. Positivt är att föräldrar idag är mer medvetna om barnens behov och rättigheter, vilket medför en förändrad samverkan mellan skola och hem. 

Ett utvecklingsområde är anpassning av träningsskolans ålder- och lokalstruktur.

Under 2008 fortsätter arbetet med att göra en tydlig organisation för barn i behov av särskilt stöd som har samma syfte som organisationförändringen i övriga förvaltningen.

Barn/unga i behov av särskilt stöd ska prioriteras först vid resursfördelning
I budget 2008 har nämnden kompenserats med ytterligare en miljon till barn i behov av särskilt stöd.

Förskolan/familjedaghemmen har blivit en för många självklar del av det moderna välfärdssamhället som gör det möjligt för föräldrar att förena föräldraskapet med förvärvsarbete och studier. Kraven från barnfamiljerna är stora på att kommunen ska tillhandahålla förskoleplatser utan väntetider och i närheten av bostaden. Andelen föräldrar som väljer förskola för sina barn har stadigt ökat de senaste åren. Behovet har påverkats av de lagar och förordningar som gett föräldrar rättigheter att ha sina barn i förskolan. 

Förskolan skall vara rolig, trygg och lärorik för alla barn som deltar. I ett förskolepedagogiskt perspektiv innebär det att se till hela barnet och dess behov. Förskolans läroplan innehåller mål att sträva mot. Den anger vilken riktning det pedagogiska arbetet ska ha inom olika områden. Det är viktigt att förskolan utvecklar sitt förskolepedagogiska förhållningssätt, där omsorg och lärande bildar en helhet med leken som grund och barnet i centrum. 

Grundskolan ska ge alla barn och ungdomar, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden en likvärdig utbildning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Skolan har ett särskilt ansvar för de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen. Skolans arbete ska präglas av hög kvalitet, arbetsglädje, delaktighet och engagemang. De anställda skall ges möjlighet att ta stort ansvar för verksamheten. Skolans uppgift är också att tillsammans med hemmen förbereda eleverna för ett vuxenliv präglat under skolåren av de värderingar som genomsyrar läroplan och skolplan i det obligatoriska skolväsendet.

Inom grundskolan arbetar vi vidare med elevers lärande och likvärdiga bedömningskriterier. Kunskapsuppdraget är i fokus med all den komplexitet som ligger i ett modernt kunskapsbegrepp. I och med införandet av betyg i lägre årskurser behöver likvärdiga kriterier arbetas fram. Arbetet med Skolportalen kommer under 2008 vara en viktig del av utvecklingen. Under året genomförs också en utbildning i ”lärstilar” för personalen i förskoleklass till år 5.

Fritidsgårdsverksamheten har en viktig roll i kommunens förebyggande verksamhet, inte minst när det gäller fältverksamheten. Behovet av fritidsaktiviteter i Tyresö Strand och i Trollbäcken har ökat i takt med att antalet ungdomar i dessa områden har blivit allt fler, och under 2008 kommer öppettiderna på fritidsgårdarna att utökas. Dessutom kommer fritidsgårdsverksamheten under året bland annat arbeta mer med uppsökande verksamhet, samarbete med föreningar, åtgärder för att skapa större engagemang i centrumområdet och ett utökat samarbete med kulturavdelningen.

Kommande lagstiftning/statliga direktiv
Regeringen har aviserat en rad kommande förändringar som på kortare och längre sikt kommer att påverka arbetet inom förskola och skola. Några exempel:
-	Möjlighet till kommunalt vårdnadsbidrag från sommaren 2008. För närvarande utreds vad en sådan möjlighet kommer att innebära jämfört med Tyresös nuvarande modell med ”dagbarnvårdare åt eget barn”. Ett vårdnadsbidrag kan även påverka föräldrars benägenhet att söka förskola.
-	Skriftliga omdömen i grundskolan. Regeringen har aviserat att det nuvarande förbudet mot betygsliknande omdömen före årskurs 8 kommer att försvinna, eventuellt redan hösten 2008, samt att man överväger att införa obligatoriska skriftliga omdömen. I kommunen kommer detta att innebära diskussioner kring hur omdömen ska utformas så att en likvärdighet i kommunens skolor uppnås.
-	Mål och nationella prov i skolår 3. Skolverket utarbetar för närvarande nationella kunskapsmål inom svenska och matematik för skolår 3. Nästa steg är att konstruera nationella prov. Kompetensutveckling av personalen kommer att krävas då mål och prov ska implementeras.
-	Ny läroplan, betyg från skolår 6 och nationella prov i samtliga teoretiska ämnen. Flera åtgärder för ökad tydlighet och fokus på kunskaper har aviserats av regeringen. Dessa ligger några år fram i tiden, men kan på sikt innebära stora förändringar i grundskolans verksamhet, med fortbildningsbehov hos personalen som följd.

 Mål för 2008

MÅL		MÄTNING AV MÅLUPPFYLLELSE	
Öka andelen familjer som får sitt förstahandsval till förskoleklass från 95 procent till 98 procent 
		Jämförelse med föregående år utifrån placeringsstatistik.
	
Utveckla metoder för att mäta andelen familjer som får sitt förstahandsval till förskola.		Nyckeltal

Förbättra kontinuiteten mellan förskola – förskoleklass – grundskola		Kvalitetsredovisning  
	
Förbättra resultaten i grundskolan. Öka andelen avgångselever som når minst godkänt betyg i samtliga ämnen från 73,7 procent 2007 till 80 procent.		Statistik från SCB/Skolverket 

Förbättra läsförmågan i grundskolan. Minska andelen elever i skolår 8 som enligt den årliga läsundersökningen visar stora lässvårigheter, från 12 procent 2007 till 5 procent.		Resultat vid årlig läsundersökning från Högskolan i Kalmar
	
Utveckla formerna för näringslivssamverkan inom grundskolan		Kvalitetsredovisning  

Områden som särskilt kommer att prioriteras
•	Kvalitetsarbete
•	Omvärldsanalys
•	Information
•	Samverkan